Kolik stojí palivové dřevo v roce 2024
Cena palivového dřeva a kde ho koupit?
Při nákupu palivového dřeva byste měli nejprve znát základní typy jeho měření, od kterého se následně odvíjí i cena. Narazíte na pojmy jako plnometr (PLM), PRM nebo PRMS, a pod každým se skrývá jiné množství dřeva. Plnometr (PLM) se rovná objemu krychle 1x1x1 m, tedy 1 m3 neboli 1 kubík dřevní hmoty bez vzduchu. Vzhledem k přítomnosti vzduchu naštípaného dříví není možné tuto jednotku používat pro prodej dřeva.
Proto se používají objemové jednotky PRM, což je prostorový metr rovnaný, kdy je dřevo úhledně vyskládáno do krychle o rozměrech 1x1x1 m, a PRMS, prostorový metr sypaný, kdy je opět do krychle 1x1x1 m dřevo volně nasypáno. Z toho důvodu však 1 PRMS dřeva vždy reálně obsahuje o třetinu až polovinu objemu dřeva méně. Naskládat dřevo do PRM zabere čas a lidskou práci, proto je dražší, ale jako zákazník máte jistotu, že opravdu dostanete 1 PRM palivového dřeva.
Ať už tedy budete nakupovat dřevo v jakékoliv objemové jednotce, vždy počítejte s tím, že se bude jednat o naštípaná polena různé délky od 15 cm do 1 m. Výslednou cenu palivového dřeva také kromě zvolené měrné jednotky ovlivňuje jeho výhřevnost a s tím spojená tvrdost a také jeho míra vysušení. Jaká je tedy přibližná cena za PRM nebo PRMS palivového dřeva?
Za rovnaný prostorový metr palivového dřeva (PRM) tvrdého typu zaplatíte od 1 500 do 2 000 Kč, za měkké dřevo mezi 1 200 až 1 500 Kč. Za 1 PRMS (prostorový metr sypaný) tvrdého dřeva dáte 1 200 až 1 800 Kč, za 1 PRMS měkkého dřeva v průměru 1100 až 1 400 Kč. Vždy však mějte kontrolujte, zda konečná cena zahrnuje i dopravu, kterou si mohou firmy účtovat navíc. Také vždy ověřujte kvalitu a uskladnění dřeva.
A kde takové palivové dřevo seženete? Nejjednodušší cestou jsou firmy prodávající dřevo už rovnou naštípané na nejčastější rozměry krbů a kotlů. V České republice jich existuje nespočet, ideálně hledejte takové, které se nachází ve vašem regionu, abyste zbytečně neplatili za dopravu dřeva přes celou zemi. Další možností je samozřejmě si dřevo naštípat sami v lese po dohodě se správcem nebo majitelem pozemku, čímž podstatně ušetříte, ale měli byste mít zkušenosti s těžbou dřeva. A nakonec pokud máte vlastní pozemek, není nic jednoduššího než si pokácet a zpracovat stromy na své zahradě.
![](https://cdn.prod.website-files.com/593538293b82d736ece07638/62c1a758acd22a7ab3490c65_palivove%CC%81%20dr%CC%8Cevo%20cena.jpg)
Důležité informace o palivovém dřevu
Palivové dřevo je vlastně odpadní materiál, který vzniká hned po vytěžení dřeva a následném vytřídění na kvalitní stavební materiál a palivové dříví. To však neznamená, že k zatopení si v krbu nebo kotli můžete použít jakékoliv palivové dřevo. Jeho kvalita je také přísně monitorována a musí se řídit danými normami.
Jedním z nejdůležitějších kritérií je procentuální podíl hniloby palivového dřeva, který může dosahovat maximálně 70 %, zároveň musí mít dřevo známky poškození jako sukovitost, křivý tvar a podobně. Nejčastěji však narazíte na podíl hniloby mezi 5 a 20 % v závislosti na tvrdosti (tvrdé nebo měkké) a typu dřeviny (listnaté, jehličnaté).
Tvrdost dřeva je spojená s další důležitou vlastností - vlhkostí, která ji ovlivňuje. Čím nižší vlhkost dřeva, tím vyšší tvrdost a lepší výhřevnost. To znamená, že vám bude dřevo hořet pomaleji a uchová teplo po delší dobu. Čerstvě vytěžené dřevo má vlhkost zhruba 50 %, a tudíž velmi nízkou výhřevnost. Z toho důvodu se následně dřevo nejméně dva roky suší, aby úroveň vlhkosti klesla na doporučených 20 % a zajistila tak dobrou výhřevnost. V opačném případě vám bude vlhké dřevo špatně hořet, vytvářet hodně sazí a dehtu a zanášet tak komín.
Někdy můžete narazit na informaci, že tvrdší dřevo je lepší pro vytápění domácnosti než to měkké. Je třeba mít na paměti, že každý druh má své výhody a nevýhody. Tvrdé dřevo vám bude hořet stabilně velmi dlouho, ale připlatíte si za něj. Mezi tvrdé palivové dřevo patří dub, buk, habr, jasan a ovocné stromy jako ořešák, třešeň, jabloň, a další.
Naopak měkké dřevo hoří rychle, proto je vhodné ho použít jako třísky na podpal nebo pokud chcete danou místnost rychle vytopit. Měkké dřevo tedy pořídíte mnohem levněji, ale rychleji ho spotřebujete. Nejčastěji pořídíte jehličnany jako smrk, borovice nebo modřín, ale také lípu, topol, břízu, jedli, vrbu nebo olši.
Z důvodu velmi odlišných vlastností tvrdého a měkkého dřeva se doporučuje pořídit si jejich směs, čímž využijete jejich výhody na maximum a co nejvíce eliminujete jejich negativní vlastnosti. Co se týče typu dřevin, jehličnany vytápějte hlavně v kotlích a listnatým dřevem naopak v krbech. Důvod je prostý, jehličnany obsahují pryskyřici, která při hoření jiskří a takzvaně prská, což vás může obtěžovat při spalování v krbu.